Kábítószerfogyasztó betegek ellátása - tájékoztató egészségügyi dolgozók részére
A kábítószer-használat bűncselekmény, de az adatok védelméhez, az orvosi titoktartáshoz való jog mindenkit megillet. Hogyan oldható fel ez a konfliktus? Mikor kell értesítenie az egészségügyi dolgozóknak a rendőrséget? Milyen adatok adhatók át a számukra? Útmutatónk célja a hasonló döntések megkönnyítése egészségügyi dolgozók (orvosok, ápolók, mentősök) számára. Adatvédelmi szempontból járjuk körbe a kábítószerrel összefüggő eseteket, és a törvény adta lehetőségek és kötelezettségek alapján nyújtunk tanácsokat a kezelésükre.
Notice: Trying to access array offset on value of type bool in /var/www/drupal/ujwp/wp-content/themes/pxrthm/sections/template-section-paywall.php on line 22
Warning: extract() expects parameter 1 to be array, null given in /var/www/drupal/ujwp/wp-content/themes/pxrthm/includes/class-pxr-elements.php on line 43
Járulj hozzá a tudástárunk bővítéséhez!
A TASZ tájékoztató anyagai ingyenesek, de az elkészítésük sok szakmai tudást, időt, és ezáltal pénzt is igényel. Ezt a munkát csak támogatóink segítségével tudjuk elvégezni. Kérjük, ha teheted, járulj hozzá adományoddal te is az elkészítésükhöz. Ha csak később szeretnél, vagy nincs lehetőséged adományozni, kattints a „tovább olvasom” linkre.
Kábítószer-túladagolásos esethez riasztottak / ilyen beteget látok el. Értesítenem kell a rendőrséget a droghasználat miatt?
A rendőrség értesítése ezekben az esetekben nemcsak nem indokolt, de rendszerint törvényellenes is. Az orvosokra és az egészségügyi dolgozókra titoktartási kötelezettség vonatkozik, emellett az adatvédelmi törvény előírásainak betartásával, fokozott körültekintéssel kell kezelni és óvni a betegek személyes adatait. Egyedül abban az esetben riasztható a rendőrség, ha az ellátás során a testi épségedet vagy más testi épségét közvetlen veszély fenyegeti. Ilyen veszély lenne, ha az ellátásra szoruló személy például késsel hadonászik. Ebben az esetben a veszély nem közvetlenül a kábítószer fogyasztásához, hanem az ellátásra szoruló személy viselkedéséhez köthető. Önmagában a kábítószer-fogyasztás miatti rosszullét ténye nem jelent fenyegetést.
Lehet-e rendőrt hívni a mentősöknek a kábítószer-fogyasztókhoz a biztonság kedvéért?
Nem. Az Országos Mentőszolgálat a segítségért hozzá forduló, rosszullétük miatt gyógykezelésre szoruló drogfogyasztókról nem tehet bejelentést a rendőrségnek, ezt az ombudsman is megállapította évekkel ezelőtt. Az Országos Mentőszolgálat Főigazgatója arra utasította a munkatársait, hogy az ombudsmani állásfoglalásnak megfelelően járjanak el, azaz kábítószer-fogyasztó ellátása esetén ne vonják be a rendőrséget. 2014-ben az Országos Tisztifőorvosi Hivatal arra utasította a mentőszervezeteket, hogy az ellátásra szoruló személy kábítószer-használata esetén tegyenek eleget titoktartási kötelezettségüknek és csak a törvény által előírt esetekben értesítsék a rendőrséget – cikkünk a témában itt érhető el.
Milyen esetekben kell értesítenem a rendőrséget?
Ha az ellátásba került vélelmezett kábítószer-használó az egészségügyi dolgozók vagy mások testi épségét veszélyezteti, és a védelmükhöz rendőrség közreműködésére van szükség. Ilyen esetben természetesen nem feltétel, hogy az ellátandó személy kábítószert fogyasszon. Ha alkoholtól, pszichés zavar következtében vagy bármi egyéb okból vált agresszívvá az ellátott személy, ugyanúgy lehet rendőrt hívni.
Pontosan mit takar a titoktartási kötelezettség az egészségügyi dolgozók esetében?
Az ellátás során az egészségügyi dolgozó tudomására jutott egészségügyi adatok ún. különleges személyes adatok, amelyeket bizalmasan kell kezelni. Az egészségügyi adatok kezelését szabályozó törvények szerint az orvosi titoktartás alól csak akkor lehet mentesülni, ha az adat továbbításához az érintett, illetve törvényes képviselője írásban hozzájárult. Egy droghasználat okozta rosszullét ellátása során azonban ilyen hozzájárulás nem várható. A hatályos törvények értelmében tehát a betegnek joga van az orvosi titoktartáshoz. A beteg jogosult arra, hogy az őt ellátó orvosok tudomására jutott egészségügyi és személyes adatait (amit a törvény együtt orvosi titoknak hív) csak az arra jogosulttal közöljék, és azokat bizalmasan kezeljék. Az egészségügyi adatokat hozzájárulás hiányában csak abban az esetben kell közölni, ha ezt törvény elrendeli, vagy ha mások életének, testi épségének és egészségének védelme szükségessé teszi. Fontos tudni azt is, hogy a törvény szerint a különleges adat hozzáférhetővé tétele illetéktelen személy részére bűntettnek minősül, amely három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. Az orvosi titoktartásról szóló részletes tájékoztatónk innen érhető el.
Kollégáimmal megoszthatom-e a tudomásomra jutott, különleges személyes adatokat?
Csak abban az esetben, ha ennek szakmai oka van. Szakmai elvárás lehet például beszámolni az aneszteziológusnak altatás előtt arról, hogy az ellátásra szoruló személy vélhetően mit és milyen mennyiségben használt. Indokolatlanul azonban kollégáknak sem továbbíthatók ezek az adatok.
Milyen adatokra érvényes a titoktartási kötelezettségem?
A titoktartási kötelezettség minden olyan adatra vonatkozik, ami a beteg egészségi állapotával kapcsolatos, és az egészségügyi szolgáltatás nyújtása során derült ki. Ha tehát egy kábítószerrel túladagolt személy ellátása során tudomást szereznek daganatos betegségéről, azzal kapcsolatban szintén titoktartási kötelezettség áll fenn, függetlenül attól, hogy ez közvetlenül a betegtől, az ellátása során vagy az egészségügyi dokumentációjából derült ki. Ugyanígy nem továbbíthatók a nem egészségügyi adatok, például a beteg vallására, családi állapotára vagy szexuális orientációjára vonatkozó adatok.
A kábítószerek fogyasztása törvénybe ütközik. Nem lehet baj abból, hogy megvédjük a fogyasztót a rendőrségtől?
A titoktartással az egészségügyi dolgozók nem vállalnak bűnrészességet, sőt, akkor cselekednek jogellenesen, ha megszegik titoktartási kötelezettségüket. Ha kábítószer-használat miatti rosszullétről van szó, az egészségügyi dolgozók feladata a beteg ellátása és életének védelme – az ezen túlmutató kérdések nem érintik őket.
A hatályos magyar büntetőjog nem ismer általános feljelentési kötelezettséget, csak néhány olyan bűncselekménytípus létezik, melyek esetében a feljelentés elmulasztása önmagában bűncselekményt valósít meg. A kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények nem tartoznak ebbe a kategóriába. A titoktartási kötelezettség miatt az orvosnak vagy a mentősnek ebben az esetben a feljelentési jogosultsága korlátozott – erről lásd Milyen esetben kell értesítenem a rendőrséget?
A kábítószerhasználók a környezetüknek is árthatnak. Mi indokolja az adataik kiemelt védelmét?
A jog előnyben részesíti az emberi élet védelmét az állami büntetőigény érvényesítésével szemben annak érdekében, hogy a büntető igazságszolgáltatástól való félelem ne tartsa vissza a droghasználót az orvosi segítség kérésétől. A széles körben elterjedt társadalmi előítélet ugyanis a kábítószerek fogyasztóit nem betegnek, segítségre szoruló embernek vagy kísérletező fiatalnak, hanem jellemzően bűnözőnek tekinti. Az előítélet hatására sok kábítószer-fogyasztó jelenleg is fél probléma esetén egészségügyi segítségért fordulni. Könnyen belátható, hogy rendkívül káros közegészségügyi következményekkel jár, ha az intézkedő mentők értesítik a rendőrséget, hiszen így a drogfogyasztók rosszullét esetén sem merik majd hívni a mentőszolgálatot, ami akár életükbe is kerülhet.
További figyelembe veendő szempont, hogy 2013. július 1. óta a büntető törvénykönyv nem csak a kábítószerek tartását, de fogyasztását is büntetni rendeli, ezért, ha a használat bizonyítást nyer, a rendőrségnek hivatalból eljárást kell indítania az ellátottal szemben. A problémás kábítószer-használatot nem rendészeti eszközökkel, hanem célzott kezelőprogramokkal lehet orvosolni.
Mi a teendőm akkor, ha a rendőrség nyomozást folytat az egyik betegemmel szemben, ezért bekéri a teljes egészségügyi dokumentációt, amely különleges adatokat is tartalmaz? Megtagadhatom a különleges adatok kiadását?
A rendőrség csak az elkövetőnek vagy a sértettnek a bűncselekménnyel összefüggő egészségügyi adatait kezelheti, egyéb személyes adat kezeléséhez nincs jogosultsága. Egy beteg ellen folytatott eljárás tehát önmagában nem indokolja, hogy minden dokumentációt bekérjenek a kórháztól. Ha például kábítószer-bűncselekmény miatt folyik eljárás, a sikeres nyomozáshoz nem szükséges, hogy a rendőrség az ellátott egyéb betegségeiről is tudomást szerezzen. Éppen ezért a rendőrségnek kötelessége megjelölni az adatkezelés célját és a kért adatok körét. Emellett a rendőrség jogszerű adatkéréséhez ügyészi jóváhagyás szükséges. Ez alól csak a „halaszthatatlan intézkedés” vagy „h.i.” megjelöléssel ellátott adatkérés kivétel. Ez lehet a
-
rendőrség titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének adatkérése (a Rendőrségről szóló törvény 69. § (3) bekezdése szerint);
-
a NAV titkos információgyűjtés folytatására feljogosított szervének adatkérése (a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény 58. § (3) bekezdése szerint);
-
nyomozó hatóság és a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve, valamint a rendőrség terrorizmust elhárító szervének adatkérése (a büntetőeljárásról szóló törvény 262. § (3) bekezdése szerint).
Bár a bűncselekménnyel összefüggő egészségügyi adatokat az orvosnak kötelessége kiadni a rendőrség számára, a kábítószer-fogyasztás miatt indult eljárások esetén nem indokolt a teljes egészségügyi dokumentáció bekérése, ami további különleges adatokat tartalmazhat a betegről.
Hasznos volt számodra tájékoztatónk? Segíts rendszeres adománnyal, hogy még többet készíthessünk!
Ha adományozóként megadod adataidat:
rendszeresen beszámolunk eredményeinkről
éves találkozókon pedig a TASZ műhelytitkaiba is betekintést nyerhetsz