A választási gyűlés egyfajta kampányeszköz, olyan gyülekezési forma, amely a választók befolyásolását (tájékoztatását, meggyőzését) célozza. Nem csak jelöltek vagy pártok, hanem bárki szervezhet választási gyűlést. Egy ilyen alkalom jó lehet a választók számára fontos ügyek bemutatására, a jelöltek, pártok pedig saját programjuk népszerűsítésére használhatják. A választási gyűléseknek azonban az átlagos rendezvényekhez, gyülekezésekhez képest vannak speciális szabályai. Ebben a tájékoztatóban összeszedtük, mit kell tudni a választási gyűlésekről szervezőként és résztvevőként.
Kampányolásra kényszeríteni senkit sem lehet. Ha munkahelyeden arra kérnek, hogy munkaidőben aláírásokat gyűjts vagy másmilyen módon kampányolj egy párt vagy jelölt mellett, esetleg utasítanak, hogy kire szavazz, az sérti a választási eljárás egyik fontos alapelvét (az önkéntes részvétel elvét), tehát jogellenes. Ebben a tájékoztatóban leírjuk, hogy mit tehetsz ilyen helyzetekben.
A választások során biztosítani kell, hogy minden választópolgár leadhassa a szavazatát. Ebben a tájékoztatóban összeszedtük, hogy milyen lehetőségeid vannak a szavazásra, ha mozgáskorlátozott vagy.
A választások során biztosítani kell, hogy minden választópolgár leadhassa a szavazatát. Ha látássérült vagy, több lehetőség közül is választhatsz, hogy te is élhess a választójogoddal, és biztosítva legyen a szavazás titkossága. Ebben a tájékoztatóban összeszedtük, hogy milyen lehetőségek közül választhatsz, és milyen teendőid vannak.
Előfordulhatnak olyan helyzetek, amikor nem tudsz elmenni a számodra kijelölt szavazókörbe szavazni, például mert nem hagyhatod el az otthonod vagy mozgásodban akadályozott vagy. Szavazati jogod ilyenkor is biztosított: igényelhetsz mozgóurnát. Ez azt jelenti, hogy a szavazatszámláló bizottság az általad megjelölt címre kiszállítja az urnát, és ott helyben szavazhatsz. Erre akár a szavazás napján is lehetőséged van. Az alábbiakban a mozgóurnás szavazással kapcsolatos legfontosabb tudnivalókról olvashatsz.
A választási eljárás alapelve a nyilvánosság. A választási jogszabályok lehetővé teszik, hogy a sajtó munkatársai a szavazás napján végig jelen legyenek a szavazókörökben és a külképviseleti szavazóhelyeken, illetve a levélszavazatok megszámolását is figyelemmel kísérjék. Ebben a tájékoztatóban leírjuk, hogyan lehet tudósítani a választás napján a szavazásról, és mit tehetsz, ha visszaélést tapasztalsz.
Voksturizmusnak nevezzük, amikor valaki azért létesít lakcímet egy településen, hogy ott szavazhasson, pedig semmi kapcsolódása a településhez. Így beleszólhat egy olyan választásba, amelynek következményei nem őt érintik. Akár fenyegetés, kényszer, akár anyagi ellenszolgáltatás hatására teszi ezt valaki, mindenképpen sérti a választási eljárási törvény alapelveit. Az alábbi tájékoztatóban segítséget nyújtunk ahhoz, hogy milyen eszközökkel tudsz fellépni a voksturizmus ellen, ha a településeden hasonlót tapasztalsz.
2024-ben egy napon tartják az európa parlamenti és az önkormányzati választásokat. Ebben a tájékoztatóban összefoglaljuk, hogy mit kell tenned, ha az egyik, a másik vagy mindkét választáson a lakóhelyedtől eltérő helyen szeretnél szavazni.
A magyar állampolgárok az országgyűlési választásokon és az európai parlamenti választásokon akkor is élhetnek a választójogukkal, ha éppen külföldön élnek / tartózkodnak a szavazás napján. Ennek kétféle módja lehetséges, a levélszavazás és a külképviseleti szavazás. Fontos, hogy másként szavazhat az, akinek van magyarországi lakcíme, és másként az, akinek nincs. Ebben a tájékoztatóban összeszedtük, ki és hogyan szavazhat külföldről.
A szavazatszámláló bizottság (szszb) a választás egyik legfontosabb szerve: más szervekkel együtt a választás tisztaságát és gördülékeny lebonyolítását garantálja. Az szszb tagjaként lehetőséged van arra, hogy az adott szavazókörben ügyelj a szabályok betartására, és leleplezd az esetleges visszaélési kísérleteket. Azaz ebből a pozícióból tehetsz a legtöbbet azért, hogy az adott szavazókörben garantálni tudd a választás tisztaságát.
Magyaroszágon a választásokon való induláshoz a jelölteknek (EP-választás esetén a pártoknak) ajánlásokat kell gyűjteniük. A választási iroda a szavazást megelőző 50. naptól, tehát a hivatalos kampányidőszak kezdetén adja át az ajánlóíveket a jelöltek vagy pártok részére. Innentől kezdve bárki gyűjthet az adott jelöltnek vagy pártnak ajánlásokat, a szabályok betartásával.
Az európai parlamenti (EP) választáson arról szavazunk, hogy ki képviselje Magyarországot az Európai Parlamentben. A szavazatok legalább 5%-át megszerző pártlisták között osztják meg Magyarország 21 képviselői mandátumát az Európai Parlamentben. A listát állító pártok arányosan részesülnek a képviselői helyekből. Az EP-választást minden EU-s tagállamban ugyanabban az évben tartják.
2024-ben önkormányzati és európai parlamenti választások is lesznek Magyarországon. Idén először egy napon tartják ezt a két választást, június 9-én. Az alábbi tájékoztatónkban összeszedtük, hogy melyik választáson mire szavazunk, ki szavazhat és mit kell tudni a közös lebonyolításról.